# Окрем╕ аспекти д╕яльност╕ уряду Укра╖ни

Александр Ройко

Олександр Ройко


Окрем╕ аспекти д╕яльност╕ уряду Укра╖ни


Як╕ проблеми зараз найб╕льше турбують населення Укра╖ни? Звичайно ж, в першу чергу це захист в╕д пандем╕╖ коронав╕русу. Наближа╓ться л╕то з╕ сво╖м теплом, але досв╕д минулого року показу╓, що в╕д тепла у зон╕ пом╕рного кл╕мату COVID?19 сам по соб╕ не загине. Наприклад, нав╕ть в ╤нд╕╖ ? у зон╕ переважно троп╕чного кл╕мату ? коронав╕рус чудово пристосувався ╕ нав╕ть з подв╕йною мутац╕╓ю. Отож, залиша╓ться спод╕ватися на вдалу вакцинац╕ю. Хоча багато хто в Укра╖н╕ спод╕ва╓ться на рос╕йське авось ? авось пронесёт... Можливо, молодше покол╕ння хвороба й не зачепить (хоча вже ╓ чимало випадк╕в захворювання на COVID?19 нав╕ть самих молодших д╕тей), а ось старше покол╕ння...

То як же просуваються в Укра╖н╕ справи з вакцинац╕╓ю населення? Нижче наведена таблиця пром╕жних результат╕в щеплення в╕д COVID?19 у р╕зних кра╖нах св╕ту. При цьому вибран╕ кра╖ни, у яких в╕дсоток вакцинованого населення б╕льший за 25 % (починаючи з б╕льших цифр). При цьому наведен╕ ╕ результати вакцинац╕╖ в Укра╖н╕.


Статистика вакцинованих в╕д коронав╕русу (COVID?19) по кра╖нам за станом на 06.05.2021 р.


Кра╖на


Населення


Вакциновано


Повн╕стю вакциновано


( у тисячах)


к╕льк╕сть


%


к╕льк╕сть


%


Великобритан╕я


68187


34934171


51,23 %


16291719


23,89 %


ОАЕ


9991


5081853


50,86 %


3836521


38,40 %


США


332643


149462265


44,93 %


108926627


32,75 %


Бахрейн


1751


772205


44,10 %


562453


32,12 %


Чил╕


19255


8303682


43,13 %


6993123


36,32 %


Монгол╕я


3323


1356678


40,83 %


589672


17,75 %


Канада


38022


13728528


36,11 %


1196166


3,15 %


Уругвай


3484


1213970


34,85 %


760274


21,82 %


Н╕меччина


84011


26220901


31,21 %


7360108


8,76 %


Бельг╕я


11632


3282232


28,22 %


928137


7,98 %


╤спан╕я


46770


12966552


27,72 %


5696827


12,18 %


Литва


2690


739624


27,50 %


367683


013,67 %


Португал╕я


10172


2692633


26,47 %


982958


9,66 %


Норвег╕я


5457


1430384


26,21 %


417344


7,65 %


Н╕дерланди


17167


4448730


25,91 %


943197


5,49 %


Франц╕я


65396


16791193


25,68 %


7238601


11,07 %


Укра╖на


41527


821768


1,98 %


428


< 0,00001 %


╤ яка ж разюча картина спостер╕га╓ться! При цьому г╕рше за Укра╖ну вакцинац╕я (˂ 2 %) в╕дбува╓ться у таких кра╖нах (неповний перел╕к): Албан╕я, Ангола, Азербайджан, Армен╕я, Афган╕стан, Венесуела, В'╓тнам, Габон, Гватемала, Гв╕нея, Замб╕я, ╤рак, Камерун, Кен╕я, Киргиз╕я, Коморськ╕ острова, Лаос, Лесото, Л╕в╕я, Мавритан╕й, Мьянма, Нам╕б╕я, Н╕гер╕я, Папуа-Нова Гв╕нея, Сир╕я, Соломонов╕ Острови, Сомал╕, Судан, Суринам, Та╖ланд, Тайвань, Того, Уганда, Узбекистан, Ф╕л╕пп╕ни, ЮАР, П╕вденний Судан...

Ось з яких кра╖н бере приклад уряд нашо╖ держави. Читач╕ можуть вибрати соб╕ до вподоби будь?яку з наведених вище кра╖н, лише потр╕бно не забувати, що б╕льш╕сть з цих кра╖н лежать в зон╕ теплого кл╕мату (багато ультраф╕олетового пром╕ння) - троп╕чного, а то й екватор╕ального. А тому COVID?19 не набув там такого критичного для людей стану. Адже встановлено, що сонячне св╕тло, тепло ╕ вологе пов╕тря сприяють загибел╕ збудника коронав╕русу SARS-CoV-2.

Щоправда, на цей час у св╕т╕ ╓ одна кра╖на, яка ще взагал╕ не почала вакцинац╕ю в╕д Covid?19. Це Демократична Республ╕ка Конго. У середин╕ березня 2021-го року в ДР Конго вир╕шили в╕дкласти початок вакцинац╕╖ препаратом AstraZeneca. Але до початку травня кра╖на так ╕ не почала вакцинац╕ю якою?небудь ╕ншою вакциною. Але все не так просто... На той час в Конго окр╕м Covid?19 з'явилася ╕нша проблема. У Демократичн╕й Республ╕ц╕ Конго ще у вересн╕ 2020-го року почався черговий спалах хвороби, викликано╖ в╕русом Ебола, при цьому загальна к╕льк╕сть хворих перевищила сотню чолов╕к. Повторилася ця хвороба ╕ в лютому 2021-го року, хоча в сам╕й кра╖н╕ неодноразово заявляли про подолання хвороби. Кр╕м того, паралельно у Демократичн╕й Республ╕ц╕ Конго могло з'явитися нове смертельне небезпечне захворювання. Там госп╕тал╕зували ж╕нку з ознаками лихоманки. Хвору ж╕нку ╕золювали. ╥╖ особу засекретили, щоб захистити ╖╖ в╕д напад╕в з боку м╕сцевих жител╕в, а ╖╖ близьким дозволяють сп╕лкуватися з нею т╕льки через прозоре пластикове в╕конце. До цього часу ус╕ симптоми хвороби вже пройшли, але на що вона хвор╕ла, дос╕ залиша╓ться загадкою. Л╕кар╕ побоюються, що захворювання знову дасть про себе знать.

Та повернемося до нашо╖ кра╖ни... 15 березня 2021-го року заступник М╕н╕стра охорони здоров'я Укра╖ни В╕ктор Ляшко дав ╕нтерв'ю ╕нтернет?виданню "Укра╖нська правда.Життя" (журнал╕стка Катерина Хорощак) стосовно вакцинац╕╖ проти COVID?19 в Укра╖н╕, у якому в╕н в╕дзначив:

- ╢ 600 моб╕льних бригад, як╕ можуть зробити 100 щеплень на добу. 4250 пункт╕в щеплень, як╕ в середньому будуть робити 30 щеплень на добу. Це нам дасть можлив╕сть робити 5 млн. щеплень на м╕сяць при повн╕й завантаженост╕ бригад, наявност╕ вакцин ╕ правильно сформованих чергах. Якщо буде б╕льше доз вакцини, в нас ще ╓ 11 тисяч каб╕нет╕в щеплень для рутинно╖ вакцинац╕╖.

А у перш╕й декад╕ кв╕тня вже М╕н╕стр охорони здоров'я Укра╖ни Максим Степанов запевнив укра╖нське населення, що спроможн╕сть ╕ потужн╕сть укра╖нсько╖ системи ц╕лком достатн╕ для виконання плану вакцинац╕╖. Станом на сьогодн╕ щеплення роблять двома способами - це моб╕льн╕ бригади й каб╕нети щеплення в с╕мейних л╕кар╕в. Загалом це 11,5 тисяч каб╕нет╕в по кра╖н╕, у кожному з яких можлив╕ до 40-50 щеплень на добу. Теоретично на добу можна робити 450-500 тисяч. "Для щеплень ми не долуча╓мо вс╕ каб╕нети, плану╓мо робити в╕д 5 до 7 млн. щеплень на м╕сяць. Цього ц╕лком достатньо для вакцинування дорослого населення до к╕нця 2021", -- наголосив м╕н╕стр.

А тепер займемося статистикою та цифрами на приклад╕ Полтавсько╖ област╕, у як╕й мешка╓ автор публ╕кац╕╖. Необх╕дн╕ для вакцинац╕╖ препарати завезли в область увечер╕ 24 лютого, а саму вакцинац╕ю в област╕ почали 25 лютого. П╕зн╕ше (у кв╕тн╕) на Полтавщину прибула перша парт╕я вакцини виробництва Pfizer?BioNTech у к╕лькост╕ 1 170 доз, а також 7 тисяч 960 доз вакцини CoronaVac (усього в Укра╖ну доставили 215 тисяч доз вакцини). Вакцина китайського виробника Sinovac пройшла лабораторний контроль, п╕сля чого ╖╖ розпод╕лили по областях ╕ доставили на рег╕ональн╕ склади.

Вакцина CoronaVac виготовлена на основ╕ ╕нактивованого, тобто "вбитого" коронав╕русу. Препарат постачають в однодозових флаконах, що виключа╓ ╕мов╕рн╕сть невикористаних вчасно доз. Кожну дозу препарату збер╕гають окремо, на в╕дм╕ну в╕д флакон╕в вакцини Covishield, як╕ ╓ 10-дозними. ╤нтервал м╕ж введенням 14?28 дн╕в.

Стосовно ж вакцини Pfizer?BioNTech було пов╕домлено, що нею планують вакцинувати людей, як╕ мають проблеми з╕ здоров'ям, зокрема, не в змоз╕ пересуватися самост╕йно ╕ перебувають удома, а також соц╕альних прац╕вник╕в, як╕ ╖х обслуговують.

Степанов про╕нформував, що на той час в укладених контрактах ╕ проплачених Укра╖на вже мала 22 м╕льйони доз вакцин, а саме: 8 млн. - це ╕н╕ц╕атива COVAX ╕ 14 млн. по укладених прямих контрактах (це 10 млн. вакцини Novavax, 2 млн. ? AstraZeneka  (CoviShield) ╕ майже 2 млн. вакцини виробництва компан╕╖ Sinovaс). Також, мовляв, найближчим часом оч╕куються контракти ще на 15 млн. доз. ╤ вс╕ вони передбачають постачання у поточному 2021-му роц╕. Степанов також запевнив, що "...до к╕нця 2021-го року б╕льш╕сть дорослого населення Укра╖ни буде вакциновано проти COVID-19". Це, як зазначив М╕н╕стр, передбачено Дорожньою картою вакцинац╕╖ МОЗ та Указом Президента Укра╖ни Щодо Нац╕онального плану вакцинопроф╕лактики на виконання р╕шення РНБО, який в╕н п╕дписав 3 кв╕тня.

╤ вакцинац╕я в област╕ йде, але якими темпами... Нижче наводиться оф╕ц╕йна статистика.

Поточна статистика по вакцинац╕╖ на 06.05.2021 р. у Полтавськ╕й област╕:

Населення 1.369 тысяч

К╕льк╕сть вакцинованих 37.792 ? 2,76 %

Повн╕стю вакциновано 2540,0 ? 0,002 %

Всього вакцинац╕й 38.046

А тепер п╕драху╓мо яка статистика мала бути за словами прац╕вник╕в М╕н╕стерства охорони здоров'я Укра╖ни. За м╕сяць (╕з розрахунку нехай не 7 млн., а лише 5 млн.) у кожн╕й з 24-х областей Укра╖ни (без Криму) можна в середньому зробити понад 208.000 щеплень (5.000.000 : 24 = 208.000). А за 1 день у т╕й же Полтавськ╕й област╕ можна зробити (208.000 : 30) в середньому 6.933 вакцинац╕╖.

Полтавська область за к╕льк╕стю населення йде на 12-му м╕сц╕ (якраз середн╕й показник) - трохи б╕льше 1.370.000 чолов╕к. Тобто повн╕стю вакцинувати населення Полтавсько╖ област╕ можна усього за 6,5 м╕сяц╕в (- 195 дн╕в). Вакцинац╕я в Полтавськ╕й област╕ розпочалася 25-го березня 2021-го року. З цього часу й до 6-го травня пройшло вже 42 дн╕, за як╕ мали б вакцинуватися понад 291.000 чолов╕к. Пор╕вняйте цифри: могло бути вакциновано 291.000 чолов╕к ╕ реально вакциновано 38.046 чолов╕к, тобто менше, н╕ж 8-а частина в╕д можливост╕. Ось такими темпами йде вакцинац╕я на Полтавщин╕... Тобто виходить, що слова М╕н╕стра та його заступника стосовно можливостей це звичайний попул╕зм та п╕ар. Звичайн╕ балачки, щоб показати н╕бито роботу сп╕вроб╕тник╕в М╕н╕стерства. А як ще можна розц╕нювати таку кричущу розб╕жн╕сть у словах ╕ на д╕л╕?..

А поясню╓ться це все, скор╕ш за все, невдалою орган╕зац╕╓ю роб╕т та неспроможн╕стю (або ж небажанням) контролювати процес вакцинац╕╖ не лише в якомусь рег╕он╕, в ц╕лому в Укра╖н╕ (1,98 % вакцинованого населення). Та в цьому вина не лише сп╕вроб╕тник╕в М╕н╕стерства охорони здоров'я, але й м╕сцево╖ влади (б╕льш за все). Головне, що сама влада точно вакцинувалася (╕ запевне не вакциною AstraZeneka, а кращою. А якими темпами будуть вакцинувати решту населення Укра╖н╕ властям, як то кажуть (вибачайте) начхати. На телебаченн╕ висв╕чувалася незадов╕льна робота окремих Полтавських л╕карень. Кр╕м того, телеканали м╕ста та област╕ практично не висв╕чують ╕ не анал╕зують роботу з вакцинац╕╖ в област╕. ╤ це навряд чи розпорядження ╖х редактор╕в чи менеджер╕в. Це, скор╕ш за все, вказ╕вка м╕сцево╖ влади - нав╕що, мовляв, перес╕чному громадянину потр╕бна така ╕нформац╕я...

В Укра╖н╕ за словами м╕н╕стра Каб╕нету м╕н╕стр╕в Дмитра Дуб╕лета,  без урахування окупованих територ╕й та громадян, як╕ живуть за кордоном, прожива╓ 37 м╕льйон╕в 289 тисяч ос╕б ? результати оц╕нки наявного населення Укра╖ни станом на 1 грудня 2019-го року.  Також, за словами Дуб╕лета, в Укра╖н╕ проживають 3 млн. 584 тис. людей раннього працездатного в╕ку, тобто в╕д 15 до 24 рок╕в (- 10,3 %). Ще 16 млн. 458 тис. громадян ╓ людьми основного працездатного в╕ку (в╕д 25 до 54 рок╕в), а також 5 млн. 243 тис. Це означа╓, що, щепленню в╕д COVID?19 в Укра╖н╕ п╕длягають менше, н╕ж 30 млн. ос╕б. Отож, як стикуються слова В╕ктора Ляшка про 5 млн. щеплень на м╕сяць з планами вакцинац╕╖ населення Укра╖ни? А вони так╕:

Планом затверджено 4 етапи вакцинац╕╖ населення:

1) с╕чень-кв╕тень 2021 року ? люди з критичним ризиком ╕нф╕кування та розвитку COVID?19 ╕ т╕, що виконують критичн╕ функц╕╖ у боротьб╕ з пандем╕╓ю COVID?19;

2) кв╕тень-червень 2021 року -- люди з надзвичайно високим ризиком ╕нф╕кування та розвитку COVID?19 ╕ т╕, що надають медичн╕ послуги;

3) червень-вересень 2021 року ? люди ╕з високим ризиком ╕нф╕кування та розвитку COVID?19 ╕ т╕, хто викону╓ функц╕╖ з п╕дтримки безпеки та житт╓д╕яльност╕ держави;

4) вересень 2021 ? березень 2022 року ? люди з п╕двищеним ризиком ╕нф╕кування та розвитку COVID?19 ╕ т╕, що виконують функц╕╖ з п╕дтримки безпеки та житт╓д╕яльност╕ держави.

╤ дай?то Боже, якщо цей план врахову╓ повну повторну вакцинац╕ю (для деяких вакцин перерва становить 3 м╕сяц╕). Та з тими можливостями медик╕в, як╕ називали Максим Степанов та В╕ктор Ляшко ц╕ плани однак не стикуються...

╢ ще одне ц╕каве ╕ важливе питання, над яким варто замислюватися. Просочилася ╕нформац╕я (н╕бито за словами шановного В╕ктора Ляшка) про те, що повторне вакцинування ма╓ проводитись т╕╓ю ж вакциною, якою робили перше щеплення. Тобто, людина, яка отримала першу дозу вакцини проти COVID?19 в╕д одного виробника, повинна зробити друге щеплення т╕╓ю ж самою вакциною. А якщо перше щеплення робили вакциною AstraZeneca?! Адже на сьогодн╕шн╕й день б╕льш╕сть кра╖н св╕ту в╕дмовляються робити щеплення ц╕╓ю вакциною. А Укра╖на буде продовжувати ╖╖ використовувати, незважаючи на ризик ускладнень?!..

А як взагал╕ сум╕щаються пом╕ж собою р╕зн╕ види вакцин, нав╕ть виготовлен╕ у р╕зних кра╖нах, але за л╕ценз╕╓ю одн╕╓╖ компан╕╖ (технолог╕чний процес, все ж, може дещо в╕др╕знятися)? ╤ це вже не говорячи вже про вакцини, як╕ виготовлюються р╕зними компан╕ями ╕ кра╖нами. До реч╕ укра╖нський еп╕дем╕олог Натал╕я Виноград наголошу╓ на тому, що, наприклад,  CoviShield та CoronaVac (або ж Sinovac ? це зовс╕м р╕зн╕ за типом вакцини. Перша вакцина ╕нд╕йського виробника ? аналог (по л╕ценз╕╖) британсько╖ вакцини AstraZeneca, а друга вакцина китайських виробник╕в. А як стосовно ╕нших вакцин? Чим, наприклад, можна зам╕нити ту ж вакцину AstraZeneca?

Отож, одн╕ лише слова з боку чиновник╕в р╕зних урядових установ, без жодно╖ конкретик ╕ пояснень. А тому вс╕ ц╕ балачки схож╕ просто на п╕ар та дешевий попул╕зм. Влада абсолютно не турбу╓ться про народ, вона турбу╓ться лише про себе. А чиновник╕в в Укра╖н╕ б╕льше, н╕ж у будь-як╕й ╕нш╕й держав╕. Про це, а також про ╖х д╕яльн╕сть автор писав у сво╖й публ╕кац╕╖ (на рос╕йськ╕й мов╕) "Эшелоны украинского чиновничества".

А в ц╕лому укра╖нська влада повн╕стю контролю╓ться ол╕гархами. Це наочно показу╓ наступний наочний приклад. Влада витрача╓ майже 6 м╕льйон╕в долар╕в на неоф╕ц╕йн╕ доплати депутатам з моноб╕льшост╕ ? такий порядок цифр в ╕нтерв'ю виданню "Цензор.Н╤" пов╕домила народний депутат з фракц╕╖ "╢вропейська сол╕дарн╕сть" мед╕а?експерт, журнал╕ст (свого часу зак╕нчила ╕сторичний факультет Нац╕онального ун╕верситету ╕мен╕ Тараса Шевченка) В╕ктор╕я Сюмар. Вона в╕дм╕тила, що в кулуарах депутати в╕д Зеленського не занадто ╕ приховують факт неоф╕ц╕йних доплат. На ╖╖ думку, грош╕ на ф╕нансування депутат╕в моноб╕льшост╕ йдуть в╕д ол╕гарх╕в, як╕ при Зеленському ╕стотно посилили св╕й вплив на парламент. Депутати тиснуть на кнопки за Закони, як╕ потр╕бн╕ ол╕гархам, ╕ звичайно ж, не безкоштовно...

Подейкують, що зараз депутати б╕льшост╕ отримують м╕сячну доплату у $20000, з об╕цянкою п╕дняти до $30 тисяч. Та депутати цього в розмовах особливо ╕ не приховують. Ран╕ше про доплати народним депутатам з фракц╕╖ "Слуга народу" заявляв журнал╕ст Дмитро Гордон в еф╕р╕ програми "Свобода слова Сав╕ка Шустера", а також народний депутат Ганна Скорох╕д, яка обиралася у Верховну Раду в мажоритарному окруз╕ в╕д парт╕╖ "Слуга народу". Незабаром ╖╖ виключили з фракц╕╖. У програм╕ "Рандеву" з Яниной Соколовою у березн╕ 2020-го року Скорох╕д заявила, що нардепи отримують "винагороду"за результатами роботи у к╕нц╕ м╕сяця. Вона нав╕ть св╕дчила про це у Нац╕ональному антикорупц╕йному бюро. Причина ╖╖ виключення ? систематичне голосування в ком╕тетах ╕ сес╕йн╕й зал╕ всупереч прийнят╕й позиц╕╖ фракц╕╖. Та, мабуть, ╕ ╖╖ викриття порядк╕в у Верховн╕й рад╕ також посприяло цьому.

Кр╕м того, депутати в╕д парт╕╖ Зеленського "Слуга народу" з першого дня сво╖х повноважень почали влаштовувати на роботу у Верховну Раду Укра╖ни сво╖х родич╕в. Про це в еф╕р╕ телеканалу "Прямий" пов╕домила народний депутат В╕ктор╕я Сюмар. Щонайменше 15 народних депутат╕в Укра╖ни з фракц╕╖ "Слуга народу" п╕сля того, як потрапили у Верховну Раду, призначили сво╖х родич╕в або родич╕в з найближчого оточення Президента Володимира Зеленського сво╖ми пом╕чниками. А тому, щоб позбавитися в╕д тако╖ ганьби парламентаризму, Верховна рада Укра╖ни 17 вересня 2020-го року ухвалила законопроект, який забороня╓ депутатам ус╕х р╕вн╕в влаштовувати близьких родич╕в або ос╕б на посад╕ пом╕чник╕в? консультант╕в.

Чи це був не наочний приклад турботи лише за себе ╕ сво╖х близьких, а не за долю кра╖ни?.. При цьому уряд по?хамськ╕ не зверта╓ уваги на листи перес╕чних громадян ╕ зовс╕м не реагу╓ на ╖х зауваження стосовно багатьох насущних питань. Це, звичайно, не стосу╓ться шановного В. О. Зеленського, бо Володимир Олександрович якраз людина вв╕члива. А ось його непрофес╕йна ╕ самозакохана команда, яка дба╓ лише про себе...

В одн╕й ╕з сво╖х публ╕кац╕й (на рос╕йськ╕й мов╕) автор писав, що уряд Укра╖ни д╕╓ за принципом: "Собаки гавкають, а караван йде". Так, уряд н╕коли не вважав ╕ не вважа╓ простий народ Укра╖ни р╕вним соб╕ ? хоча вс╕ члени уряду, так би мовити, не голубо╖ кров╕, а теж вих╕дц╕ з народу. Кр╕м в╕двертого хамства у стосунках з народом, уряд продовжу╓ вважати народ Укра╖ни бидлом або саме гавкаючими собаками. Так ось стосовно того ж самого каравану... Такий укра╖нський урядовий караван, не оглядаючись по сторонам ╕ не дивлячись п╕д ноги, не звертаючи уваги на тих, хто йому трапля╓ться на шляху, згодом витопче сво╖ми могутн╕ми копитами вс╕ народн╕ ц╕нност╕.

А влада реагу╓ на публ╕кац╕╖ блогер╕в, перес╕чних громадян або ж представник╕в СМ╤ стосовно ╖╖ д╕яльност╕ по?сво╓му. Добре ще, якщо влада у таких випадках просто гра╓ в мовчанку. Але стосовно саме журнал╕ст╕в трапляються й б╕льш жорстк╕ "санкц╕╖". Укра╖нськ╕ журнал╕сти останн╕м часом все б╕льше стикаються з порушенням ╖хн╕х профес╕йних прав. Це стосу╓ться як висв╕тлення дотичних до пандем╕╖ COVID?19 питань, так ╕ взагал╕ анал╕зу д╕й уряду. Платформа Ради ╢вропи щодо сприяння захисту журнал╕стики ╕ безпеки журнал╕ст╕в в╕дзначила, що в Укра╖н╕ (зазначена на 1-му м╕сц╕, ╕, мабуть, не даремно), Франц╕╖, Польщ╕ та Туреччин╕ заф╕ксовано найб╕льше випадк╕в залякувань представник╕в ЗМ╤.

Загалом на к╕нець кв╕тня 2021-го року Радою ╢вропи було опубл╕ковано 201 пов╕домлення про порушення в галуз╕ свободи мед╕а. ╤ це рекордна к╕льк╕сть, починаючи з 2015-го року, йдеться в зв╕т╕. ╤з ц╕╓╖ к╕лькост╕ 52 випадки стосуються ф╕зичних атак, а 70 - погроз та залякувань. Добре, що хоча б в Укра╖н╕ нема╓ таких випадк╕в, як у Рос╕╖, ╤тал╕╖ та Велик╕й Британ╕╖ ? част╕ше в╕дзначаться випадки ф╕зичних напад╕в на представник╕в ЗМ╤.

К╕лька сл╕в про згаданих вище ол╕гарх╕в. У середин╕ березня цього року В. О. Зеленський картинно, так би мовити, об'явив н╕бито в╕йну ол╕гархам. Та то саме картинно, тому що Зеленський, як то пише в╕домий пол╕тичний експерт ╕ економ╕ст Андр╕й Головачов, "...в╕дчайдушно бореться за владу в умовах падаючого рейтингу. Причина пад╕ння рейтингу ? повний провал по вс╕м фронтам. Дуже ц╕кавий нарис з детальним анал╕зом в╕д 13.03.2021 р. "Критическая ситуация не сделала из Зеленского ответственного политика" (https://strana.ua ? opinions ? 322556-kriticheskaja-situa...). Ки╖вський економ╕ст ще в к╕нц╕ 2019-го року писав про те, що "...Зеленський п╕де достроково. У нього нема╓ реально╖ влади, н╕ вол╕ до влади, нема╓ сво╓╖ команди, кадровий провал, у нього нема╓ досв╕ду, в╕н не користу╓ться дов╕рою в арм╕╖, в╕н беззахисний проти радикал╕в. Тому йому не вдасться продемонструвати усп╕х╕в н╕ в одному напрямку: н╕ в економ╕ц╕, н╕ в досягненн╕ миру. Навпаки, ситуац╕я при Зеленському обов'язково пог╕ршитися в усьому саме в силу його безвладдя ╕ вкрай слабкого уряду".

Кр╕м того, п╕сля в╕зиту в Ки╖в держсекретаря США Ентон╕ Бл╕нкена Головочов в╕дзначив, що кер╕вництво ц╕╓╖ кра╖ни "...побою╓ться того, що Зеленський став проявляти з точки зору США небезпечн╕ ╕ авантюрн╕ ╕н╕ц╕ативи, як╕ могли, на ╖хню думку, привести до в╕йни Укра╖ни з Рос╕╓ю. Попросту кажучи, американц╕ вважають Зеленського непрогнозованим, ╕мпульсивним, непосл╕довним ╕ непрофес╕йним".

Що ж стосу╓ться майбутнього Укра╖ни, то усп╕шними та багатими стають т╕ держави, у яких стаб╕льн╕ пол╕тичн╕ правила ╕ сильн╕ ╕нститути. А в Укра╖н╕ саме в╕д пол╕тично╖ влади, ╖╖ вол╕ залежить майбутн╓ нашо╖ кра╖ни. А тому сл╕д прислухатись до сл╕в нашо╖ в╕домо╖ землячки?киянки Голди Ме╖р (справжн╓ пр╕звище Ме╓рсон). Вона народилась у Ки╓в╕ у 1898-му роц╕, ╕ згодом ем╕грувала з батьками до США, де отримала педагог╕чну осв╕ту та викладала у школ╕. Одружившись, Ме╖р разом з чолов╕ком пере╖хала до Палестини. Згодом вона стала одн╕╓ю з 38 ос╕б, як╕ п╕дписали Декларац╕ю незалежност╕ ╤зра╖лю. У вересн╕ 1948-го року Голда Ме╖р стала першим послом ╤зра╖лю в СРСР. А у кв╕тн╕ 1949-го року вона була обрана до Кнесету й пос╕ла посаду м╕н╕стра прац╕ та соц╕ального забезпечення. З березня 1969-го року стала 4-м прем'╓р?м╕н╕стром ╤зра╖лю.

Так ось що говорила наша землячка стосовно процв╕таючих кра╖н: "Якщо ви хочете побудувати ту кра╖ну, в яку будуть повертатися ╖╖ сини ╕ доньки, якщо ви хочете побудувати кра╖ну, з яко╖ будуть ви╖жджати т╕льки в сезон в╕дпусток, якщо ви хочете побудувати кра╖ну, у як╕й не буде почуття страху за майбутн╓, то зроб╕ть всього лише два кроки:

1. Прир╕вняйте корупц╕ю до зради Батьк╕вщини, а корупц╕онер╕в - до зрадник╕в, аж до сьомого кол╕на.

2. Зроб╕ть три профес╕╖ найб╕льш високооплачуваними ╕ престижними. Це - в╕йськов╕, л╕кар╕ та вчител╕.

╤ найголовн╕ше - працюйте, працюйте ╕ працюйте, тому що н╕хто, кр╕м вас, не захистить вас, н╕хто не нагоду╓ вас, кр╕м вас самих, ╕ ваша кра╖на потр╕бна т╕льки вам ╕ б╕льше н╕кому.

Коли це стане не просто словами ╕ простим гаслом, а стане способом вашого життя, значить ви домоглися свого".

Другий крок, про який говорила Голда Ме╖р, в Укра╖н╕ б╕льш?менш зроблений, особливо стосовно вчител╕в. Хоча й незрозум╕ло, чому так╕ прив╕ле╖ саме ╖м, коли в Укра╖н╕ школяр╕в ╕ студент╕в все б╕льш переводять на дистанц╕йну форму навчання?.. А чи не з подач╕ шановного професора Олександра Семеновича Зеленського це робилося? Кр╕м того, в╕домо, що Володимир Зеленський хот╕в нагородити свого батька, зав╕дувача кафедри ╕нформатики та ╕нформац╕йних технолог╕й Кривор╕зького економ╕чного ╕нституту  дов╕чною стипенд╕╓ю як видатному д╕ячу осв╕ти. Журнал╕сти нав╕ть публ╕кували проект указу й вказували, що цей документ запропонував саме Президент, але його зняв з розгляду уряд. То чому дивуватися депутатам, як╕ протягували у радник╕в сво╖х близьких.

Та нехай вчител╕ й заслуговують на таку повагу, бо навчати д╕тей - це благородна справа... А ось перше правило (перший крок, на який вказувала Голда Ме╖р в Укра╖н╕ аж н╕як не викону╓ться. Тому?то в наш╕й держав╕ пану╓ корупц╕я на вс╕х р╕внях. ╤ яку процв╕таючу кра╖ну можна побудувати з таким пол╕тичним багажем?!..

У жовтн╕ 2020-го року Президент Укра╖ни Володимир Зеленський заявив, що якщо в╕н не зможе зак╕нчити в╕йну в Донбас╕, то президентом ма╓ стати ╕нша людина. При цьому в╕н пов╕домив, що в╕рить у досягнення домовленостей про припинення вогню. Ц╕каво, чи викона╓ в╕н свою об╕цянку?.. ╤ чи не заважатиме Зеленському бажання остатися при влад╕ в╕рно вир╕шити питання припинення в╕йни на Донбас╕. Адже це питання нескладно вир╕шити хоч завтра, якщо погодитись на умови Кремля. Але це буде означати повне скасування незалежност╕ Укра╖ни, ╖╖ рос╕йське рабство. Припинення в╕йни на Донбас╕ повинне вир╕шуватися беззаперечно лише на умовах Укра╖ни - н╕чого ╕ншим кра╖нам сунути свого носа у справи незалежних держав. ╤ вир╕шуватися воно повинне не у Нормандському формат╕, а ╕з участю тих кра╖н, як╕ 5-го грудня 1994-го року (Будапештський меморандум) гарантували Укра╖н╕ незалежн╕сть, зобов'язуючись поважати ╖╖ незалежн╕сть та "╕снуюч╕ кордони".

Але уряд Зеленського не збира╓ться вести перемовини по Донбасу у Будапештському формат╕. Адже глава оф╕су президента Укра╖ни Андр╕й ╢рмак в ╕нтерв'ю Liga.net в╕дкинув нам╕р влади створити новий формат переговор╕в по Донбасу за участю США. За його словами, кра╖на н╕коли не вела ╕ не веде переговор╕в на цю тему, так як будь?як╕ зм╕ни повинн╕ узгоджуватися з учасниками вже ╕снуючого "нормандського формату". "Це було б нечесно по в╕дношенню до наших партнер╕в ? Н╕меччини ╕ Франц╕╖", -- наголосив в╕н. А до чого тут Н╕меччина ╕ Франц╕я? Гарант╕ю незалежност╕ ╕ недоторканост╕ Укра╖н╕ давали саме США, Великобритан╕я та Рос╕я. Екс?генсек НАТО лорд Джордж Робертсон ще у 2015-му роц╕ говорив, що в╕дмова Укра╖ни в╕д ядерно╖ збро╖ була помилкою. На його думку, захоплення Криму та окупац╕я сходу Укра╖ни навряд чи були б можливими, якби Ки╖в не п╕шов шляхом одностороннього ядерного роззбро╓ння.


* * *


Та ╓ в Укра╖н╕ начебто й б╕льш буденн╕, але надзвичайно важлив╕ питання для ╕снування народу нашо╖ держави. Наприклад, нещодавно з'явилася ╕нформац╕я, що вже до к╕нця поточного року гречка може вирости в ц╕н╕ до 80 гривень за к╕лограм. ╤ така нечувана ц╕на на цю крупу, мовляв, ц╕лком реальна ? так кажуть анал╕тики аграрного ринку, наголошуючи на тому, що в Укра╖н╕ катастроф╕чно не вистача╓ гречки власного виробництва. За останн╕ 4 роки площ╕, на яких с╕ють цю культуру, в наш╕й держав╕ скоротилися втрич╕. У минулому роц╕ гречку було пос╕яно на 77 тисячах гектар╕в, тод╕ як Укра╖н╕ для власних потр╕бно с╕яти, як м╕н╕мум, 150 тисяч гектар╕в. ╤ це при тому, що ще у кв╕тн╕ минулого року планувалося зб╕льшити площ╕ п╕д пос╕в гречки на 80 %. А хто винуватий у невиконанн╕ розпоряджень чи нав╕ть пропозиц╕й уряду?! Хто з кер╕вник╕в пон╕с хоч якесь покарання?.. Знову все переклада╓ться на плеч╕ перес╕чних громадян, на плеч╕ народу Укра╖ни.

Закуп╕вельна ц╕на на гречку на сьогодн╕шн╕й день становила 21.500?23.000 грн./тону, а роздр╕бна ц╕на (у магазинах) становить 37?43 грн./кг. Зрозум╕ло, що в процес╕ вирощування любо╖ с╕льськогосподарсько╖ культури ╓ певн╕ затрати - посадка, доглядання, зб╕р врожаю... Та все ж, роздр╕бна ц╕на майже вдв╕ч╕ б╕льша за оптову. Чи не забагато?.. Але в Укра╖н╕ влада давно вже не вимовля╓ такого слова, як калькуляц╕я. Воно, скор╕ш за все, ста╓ у нагод╕ лише сп╕вроб╕тникам р╕зних бухгалтер╕й та ф╕нансових в╕дд╕л╕в. А в ц╕лому все поставлено лише на наживу. А тим часом за р╕к (з лютого 2020 р. лютий 2021 р.) гречана крупа подорожчала на 34,4 % ╕ в середньому по кра╖н╕ прода╓ться (а, можливо сл╕д використовувати вже слово продавалася) по 38,30 грн/кг.

Поста╓ запитання: "А чи можна нормально регулювати ц╕ни на с╕льгосппродукц╕ю?"... На перший погляд, звичайно ж, можна. ╤ начебто це не так вже й важко зробити. Адже, якщо майже вся продукц╕я промислового сектору Укра╖ни знаходиться в руках у ол╕гарх╕в, то с╕льськогосподарським сектором кра╖ни керують с╕льськогосподарськ╕ обслуговуюч╕ кооперативи (СОК). При цьому 2 грудня 2020-го року уряд схвалив зниження податкового навантаження на с╕льськогосподарськ╕ кооперативи  (законопроект "Про внесення зм╕н до Податкового кодексу Укра╖ни щодо с╕льськогосподарських кооператив╕в"). А с╕льськогосподарських кооператив╕в в Укра╖н╕ не так вже й мало. За статистикою на 01.01.2019-го року к╕льк╕сть заре╓строваних с╕льськогосподарських обслуговуючих кооператив╕в складала 1286 одиниць. Та й то було це 2 роки тому. А за словами тод╕шнього заступника М╕н╕стра аграрно╖ пол╕тики та продовольства Укра╖ни  В. В. Шеремета в Укра╖н╕ з року в р╕к зроста╓ к╕льк╕сть с╕льськогосподарських обслуговуючих кооператив╕в.

Йдемо дал╕... Зг╕дно з тод╕шн╕ми прогнозами анал╕тик╕в, в рамках весняно╖ пос╕вно╖ минулого 2020-го року гречкою в кра╖н╕ планувалося зас╕яти близько 125 тис. га, що на 81 % перевищувало показник попереднього 2019-го року (69 тис. га) ╕ на 11 % б╕льше, н╕ж було зас╕яно п╕д урожай 2018-го року. При цьому анал╕тики зазначали, що при прогнозован╕й середн╕й врожайност╕ гречки на р╕вн╕ 12,1 ц/га, об'╓м виробництва зерново╖ культури в 2020-му роц╕ оц╕нювався на р╕вн╕ 151 тис. тонн, що на 77 % б╕льше показника 2019-го року та на 10 % ма╓ перевищити обсяг виробництва у 2018-му роц╕. До ключових фактор╕в, що обумовлюють розширення площ п╕д пос╕ви гречки, можна в╕днести: високий попит на гречану крупу на внутр╕шньому ринку, що сформував зростання ц╕н ╕ нав╕ть забезпечив обмеження експорту дано╖ культури; невизначен╕сть з пос╕вом ранн╕х зернових культур на тл╕ деф╕циту вологи, котра стимулю╓ розширення площ п╕д п╕зн╕ми культурами; соц╕альна значим╕сть гречки як базового продукту, що дозволя╓ прогнозувати високий попит ╕ протягом майбутнього сезону.

Нагада╓мо, що ран╕ше Кабм╕н д╕йсно обмежив ╕ нав╕ть заборонив експорт гречки до 1 липня 2020-го року. Але як виконувалася ця Постанова п╕сля липня - ц╕лковита мовчанка. А був же ос╕нн╕й 2020-го року зб╕р урожаю с╕льськогосподарських культур. То чи не експортувалася восени минулого року й гречка?.. Адже за словами Тараса Качки (заступник м╕нистра з питань розвитку економ╕ки, торг╕вл╕ та с╕льського господарства, торговий представник Укра╖ни) у минулому роц╕ було встановлено рекорд за обсягами експорту зернових ? 57,2 млн. тонн. Як в╕н сказав, цього року - з меншим врожа╓м - ми все одно будемо в л╕дерах. А наступний урожай ма╓ бути кращим.

Дал╕ зазнача╓ться, що так╕ рекорди - це видатний результат для кра╖ни, яка ще 20 рок╕в тому поставляла на св╕товий ринок в середньому менше 5 млн. тонн зернових на р╕к. А дал╕, за прогнозами OECD?FAO Укра╖на до 2029-го року може зб╕льшити виробництво зерна до 85 млн. тонн, що забезпечить експортну пропозиц╕ю на р╕вн╕ 68 млн. тонн. Неоф╕ц╕йна ж нац╕ональна "мета" ? 100 млн. тонн виробництва та 80 млн. тонн експорту. ╤ н╕кого не здиву╓, якщо Укра╖на буде експортувати ту ж саму гречку, а в держав╕ будуть п╕дн╕мати ц╕ни на р╕вень Евересту. Ото ж, все за кордон, а не для народу...

То чому ж не виконуються так╕ ран╕ше прийнят╕, важлив╕ для населення ╕ Укра╖ни в ц╕лому Постанови та розпорядження уряду?! А в ц╕лому, де ще ╓ в св╕т╕ уряд, який не в змоз╕ проконтролювати сво╖ ж Постанови?! Та в жодн╕й кра╖н╕ такого уряду нема╓, в╕н ╕сну╓ лише в так╕й держав╕, як Укра╖на. Кр╕м того, абсолютно незрозум╕ло чому ц╕на на гречку ма╓ ще до нового врожаю. Адже витрати вже понесен╕ ╕з розрахунку минулих рок╕в, а не наперед запланованих втрат?

Та справа нав╕ть не в цьому. С╕льськогосподарськ╕ кооперативи, все ж, свою справу б╕льш-менш сумл╕нно виконують. А ось дал╕... Адже кооператив продають св╕й с╕льськогосподарськ╕й товар по незначн╕й оптов╕й ц╕н╕. Та закупники - як державн╕, так ╕ ол╕гарх╕чн╕ - торгують готовою продукц╕╓ю за роздр╕бною ц╕ною, яка у рази вище оптово╖. Ось якраз у цьому випадку влада повинна показати св╕й реальний вплив на ол╕гарх╕в, адже вони з цього мають неймов╕рний прибуток, викачаний з кишень трудового народу. А про контроль уряду над державними продавцями готово╖ с╕льськогосподарсько╖ продукц╕╖ можна й не говори ти. Та де в╕н той контроль, де реальна робота антимонопольного ком╕тету?! Якщо ж реального контролю у кра╖н╕ нема╓, то кому ж у такому випадку потр╕бен под╕бний уряд?.. А тому, скор╕ш за все (за чисельними прогнозами, яких з кожним днем ста╓ все б╕льше), до наступних планових вибор╕в такий уряд не дотягне...

╤, скор╕ш за все, так воно й станеться. Наприклад, 3 лютого 2021-го року ╕нформац╕йний портал газети "Известия" опубл╕кував зам╕тку: "На Укра╖н╕ майже 50 % респондент╕в п╕дтримали в╕дставку Зеленського". Газета при цьому посилалася на н╕бито результати опитування Ки╖вського м╕жнародного ╕нституту соц╕олог╕╖ (КМ╤С), проведеного з 27 с╕чня по 1 лютого 2021-го року. Кр╕м того, рос╕яни наводили дан╕ про те, що, мовляв, в ход╕ соцдосл╕дження було опитано 1205 респондент╕в у вс╕х областях Укра╖ни, за винятком неп╕дконтрольних Ки╓ву територ╕й Донбасу. ╤, як писалося, статистична похибка не перевищу╓ 2,9 %. Те, що це рос╕йська брехлива пропаганда, зрозум╕ло вс╕м.

Але, тим не менш, як п╕дтверджують ╕ досл╕дження, проведен╕ деякими укра╖нськими сусп╕льними орган╕зац╕ями, рейтинг В. А. Зеленського й справд╕ поступово, не так вже й сильно, але неухильно пада╓. Так, наприклад, за результатами опитування соц╕олог╕чно╖ групи "Рейтинг" станом на к╕нець лютого 2021-го року, у раз╕ проведення президентських вибор╕в, чинного главу держави Володимира Зеленського п╕дтримали б 23 % укра╖нц╕в. Хоча ще станом на с╕чень цього року св╕й голос за Зеленського готов╕ були в╕ддати 26,2 % опитаних. А за результатами соц╕олог╕чного опитування того ж таки Ки╖вського м╕жнародного ╕нституту соц╕олог╕╖ (КМ╤С),  проведеного 5?7 лютого, за В. О. Зеленського на той час взагал╕ проголосували б лише 16,2 % серед ус╕х респондент╕в ╕ 22,7 % серед тих, хто визначився з вибором. Так, рос╕яни реальн╕ цифри дещо викривили, але чи так вже далек╕ в╕д реальност╕ ╖х висновки?.. Тим паче, що це п╕дтверджують ╕ укра╖нськ╕ соц╕олог╕чн╕ служби.

А тому укра╖нському уряду в ц╕лому сл╕д дуже добре подумати над сво╖ми подальшими д╕ями - як п╕двищити св╕й рейтинг, а головне, як насправд╕ пол╕пшити життя зубож╕лого народу. Т╕ коп╕йчан╕ добавки, як╕ робить уряд - то лише дешевий попул╕зм, тому що ц╕ни на вс╕ товари ╕ послуги ростуть значно стр╕мк╕ше. ╤ вдумайтесь, панове читач╕, у таку фразу?виправдовування уряду: "Ц╕ни ростуть тому, що п╕двищились зарплати/пенс╕╖". У нормальн╕й кра╖н╕ все повинне бути навпаки - зарплати/пенс╕╖ неодм╕нно повинн╕ п╕двищуватися п╕сля зростання ц╕н.

А в ц╕лому можна сказати, що такого недолугого, непрофес╕йного уряду у нас не було за вс╕ майже вже 30 рок╕в незалежност╕ Укра╖ни. ╤ чим же таким вже визначним буде зв╕тувати нин╕шня влада 24 серпня 2019-го року? Вона безперечно буде зв╕тувати досягненнями, як╕ були зроблен╕ ще до не╖, бо реальних досягнень нин╕шньо╖ влади нема╓. Автор голосував ╕ у всьому п╕дтримував В. О. Зеленського, але реальн╕ факти саме так╕ - ╕з п╕сн╕ сл╕в не викинеш... Саме тому, мабуть, за попередн╕ми даними, не посп╕шають при╖хати на урочистост╕, присвячен╕ 30-р╕ччю незалежност╕ Укра╖ни, деяк╕ в╕дом╕ особи. Наприклад, в╕дмовилася в╕д запрошення президента Укра╖ни Володимира Зеленського в╕дв╕дати святкування 30-╖ р╕чниц╕ незалежност╕ Укра╖ни в Ки╓в╕ голова ╢вропейсько╖ ком╕с╕╖ Гертруда фон дер Ляй╓н. Та й в╕зит президента США Джо Байдена поки що також п╕д питанням.

Кр╕м того, недавно (06.05.2021 р.) зустр╕ч Володимира Зеленського ╕з держсекретарем США Ентон╕ Бл╕нкеним також не додала народу Укра╖ни оптим╕зму. США не пооб╕цяли н╕ посилення в╕йськово╖ допомоги, н╕ додаткових поставок вакцини в╕д коронав╕русу. Стосовно в╕йськово╖ допомоги, то посилалися на те, що не можуть зб╕льшити в╕йськову допомогу Укра╖н╕ ? щоб не спровокувати Рос╕ю на вторгнення. Також нев╕дома доля пропозиц╕╖ укра╖нських депутат╕в зробити нашу кра╖ну "союзником поза НАТО".

Бл╕нкен просто вказував: "Ми обговорили питання реформ. Перед Укра╖ною стоять два виклики. Перший ? Рос╕я. Другий ? ол╕гархи ╕ корупц╕я, як╕ працюють проти ╕нтерес╕в Укра╖ни". Що ж до боротьби з корупц╕╓ю та депутатського ╕мун╕тету, то держсекретар США, скор╕ш за все, натяка╓ на необх╕дн╕сть залучення укра╖нських нардеп╕в до крим╕нально╖ в╕дпов╕дальност╕. В╕н говорив, що ви (влада), мовляв, не розслабляйтеся ? бор╕ться з корупц╕╓ю... Яку, до реч╕, за останн╕ 7 рок╕в НАБУ, САП ╕ Нац╕ональне агентство з питань запоб╕гання корупц╕╖ (НАЗК) так ╕ не подолали, маючи св╕й начебто антикорупц╕йний суд та п╕дтримку США.

Отож, ╓ над чим замислитися народу Укра╖ни...


1