# Промови Альв╕са

Мудрий Семунд

Тор екзамену╓ потенц╕йного зятя на предмет волод╕ння ним знаннями з м╕фознавства, ╕ноземних мов тощо. Зять, коротун Альв╕с, г╕дно склада╓ ╕спит, але доньки Тора йому все одно не бачити як власних вух. ╤мов╕рно, саме ця п╕сня надихнула Снорр╕ Стурлусона на створення п╕дручника для скальд╕в.

Промови Альв╕са


Альв╕с мовив:


1

"Лавки готують,

нин╕ моя наречена

ма╓ додому вернутись,

задовге це сватання,

кожен так скаже,

додому не варто баритись".


Тор мовив:


2

"Хто то прибув?

Чому ти бл╕дий, наче труп?

Схожим на турса

зда╓ться цей муж,

женихатись не годен".


Альв╕с мовив:


3

"Альв╕сом звуся,

живу п╕д землею,

м╕й дв╕р п╕д горою,

до В╕зника

я нин╕ прибув,

щоб слово дотримати".


Тор мовив:


4

"Згоди мо╓ï

ти не питав,

отця молодоï,

я вдома не був,

як слово ти дав,

не д╕йсна та клятва

перед богами".


Альв╕с мовив:


5

"Що за герой

згоди пита╓

за наречену

прекрасносяйну?

Тебе, волоцюго,

мало тут знають, -

хто п╕дкупив тя?"


Тор мовив:


6

"В╕нгтор я звуся,

здалеку ïду,

син я С╕дгран╕;

миру в╕д мене

ти не д╕станеш,

як д╕вчину юну

в╕зьмеш за себе".


Альв╕с мовив:


7

"Згоди тво╓ï

вол╕ю д╕стати

хутч╕ше на шлюб,

╕накше я жити

геть не вол╕ю

без б╕лоï д╕ви".


Тор мовив:


8

"Д╕ви кохання

прибуде з тобою,

мудрий м╕й гостю,

як зможеш пов╕сти

про кожен з св╕т╕в

усю мен╕ правду.


9

Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як землю широку

спрадавна прозвали

в р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


10

"Йорд у людей,

у ас╕в же - Фольд,

Шляхом звуть вани,

Зеленою - турси,

альви - Весною,

кличуть Вологою боги".


Тор мовив:


11

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як люди прозвали

небо горбате

в р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


12

"Небо в людей,

Тепло у бог╕в,

В╕тробагатий - у ван╕в,

Височиною звуть турси,

альви - Дахом Прекрасним,

дверги - Високим Склеп╕нням".


Тор мовив:


13

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як м╕сяць прозвався,

що люд його бачить,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


14

"М╕сяцем зветься в людей,

Млином у бог╕в,

Колом у Хель,

у турс╕в - Прудкий,

а Св╕тлий у дверг╕в,

альви прозвали

Часу Рахунком".


Тор мовив:


15

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься сонце,

що ся╓ вс╕м смертним,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


16

"Соль у людей,

а Сонце в бог╕в,

дверги прозвали

Двал╕на Другом,

йотуни - Оком Палючим,

альви звуть Кругом,

Пресв╕тлим же - ас╕в сини".


Тор мовив:


17

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як звуться хмари,

де зм╕шано зливи,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


18

"Хмара в людей,

Дощова у бог╕в,

В╕троплинна у ван╕в,

Мрячна у турс╕в,

М╕ць В╕тру - у альв╕в,

Невидимка у Хель".


Тор мовив:


19

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься в╕тер,

що лине вперед,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


20

"В╕тер в людей,

Летючий в бог╕в,

╤ржання - у сильних,

Ревучий - у турс╕в,

Гурк╕т - у альв╕в,

Поривчастий в Хель".


Тор мовив:


21

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься штиль,

тиха погода,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


22

"Тиша в людей,

Штиль у бог╕в,

Безв╕тря у ван╕в,

Тепла Погода у турс╕в,

Денний Спок╕й у альв╕в,

Тихая Днина у дверг╕в".


Тор мовив:


23

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься море,

що люди ним ходять,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


24

"Море в людей,

а Води - в бог╕в,

в йотун╕в - Хата Вугра,

Хвилями вани прозвали,

альви - Стовпом Водяним,

Пучиною - дверги".


Тор мовив:


25

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься вогонь,

що люди розводять,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


26

"Вогонь у людей,

Плом╕нь у ас╕в,

Жар - кажуть вани,

Жад╕бний в турс╕в,

Палаючий в дверг╕в,

Стр╕мким кличуть в Хель".


Тор мовив:


27

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься л╕с,

що здавна зроста╓,

в р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


28

"Л╕с у людей,

Грива Поля в бог╕в,

у Хель - Полонина,

Дрова у турс╕в,

Крона Прекрасна у альв╕в,

а вани - Хмиз кажуть".


Тор мовив:


29

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься н╕ч,

родичка Ньора,

в р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


30

"Н╕ч у людей,

Ньоль у бог╕в,

Морок у сильних,

Безсяйна у турс╕в,

Тиха Др╕мота у альв╕в,

а в дверг╕в - Сни Ньорун".


Тор мовив:


31

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься нива,

зерном зас╕яна,

в р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


32

"Ячм╕нь у людей,

Зерно у бог╕в,

звуть Паростком вани,

а в турс╕в - Овес,

Жито у альв╕в,

Похилене в Хель".


Тор мовив:


33

"Скажи мен╕, Альв╕се,

дол╕, напевне, ус╕

двергу в╕дом╕:

як зветься пиво,

що люди п'ють здавна,

у р╕зних св╕тах?"


Альв╕с мовив:


34

"Пиво в людей,

Бровар у ас╕в,

М╕цним кличуть вани,

а йотуни - Чистим,

в Хель кличуть Медом,

Питвом - сини Суттунга".


Тор мовив:


35

"В жодному серц╕

не бачив я ст╕льки

древньоï мудрост╕!

Чимало питань

я ставив тоб╕,

та денне сонце

дверга заскочило

сяйвом у зал╕".


Прим╕тки ╕ коментар╕


Фабулярна основа ц╕╓ï п╕сн╕ явля╓ собою риму до "Бес╕ди з Вафтрудн╕ром", цебто змагання у знаннях космолог╕чного характеру. З лексичноï точки зору "Промови Альв╕са" ╓ сво╓р╕дним словником синон╕м╕в ╕ хейт╕ ("╕мен", поетичних еп╕тет╕в), що ними позначають р╕зн╕ явища природи. Можливо, ця п╕сня згодом надихнула Снорр╕ Стурлусона на написання ун╕кального "п╕дручника скальд╕в" у "Молодш╕й Едд╕".

Щодо часу створення "Промов Альв╕са" одностайноï думки фах╕вц╕ не мають. Переважа╓ думка, що цей тв╕р створено як насл╕дування "Бес╕д╕ з Вафтрудн╕ром" не ран╕ше за середину Х╤╤ стол╕ття. ╤нш╕ досл╕дники, одначе, датують ïï (принаймн╕ у фабулярному аспект╕) б╕льш давн╕ми язичницькими часами.

Не зовс╕м ясно, як╕ права дверг Альв╕с ("Всемудрий") мав на дочку Тора ╕ з ким домовлявся про вес╕лля. Також не зовс╕м ясно, чому Тор, який в╕дразу був проти цього дивного шлюбу, не прогнав приходька геть чи не вбив його на пороз╕. Можливо, спрацював закон гостинност╕: Тор, пов╕вшись ╕з гостем нег╕дно, втратив би статус ╜азди, "мужа державного" ╕ патр╕арха, тому ╕ скористався правом ритуального шлюбного випробування.

Сенс останньоï строфи поляга╓ у тому, що Тор спец╕ально так довго розпитував Альв╕са, щоб на ранок сонце обернуло карлика на кам╕нь. У нордичн╕й м╕фолог╕ï це взагал╕ традиц╕йний вид знешкодження б╕льшост╕ хтон╕чних персонаж╕в (наприклад, трол╕в). Позаяк Альв╕с походить ╕з народу дверг╕в, а дверги - очевидно хтон╕чн╕ (землян╕, п╕дземн╕, приналежн╕ до Нижнього св╕ту) створ╕ння, то ╕ його сонячне св╕тло перетворю╓ на кам╕ння. Вт╕м, у фольклор╕ щодо карлик╕в це правило працю╓ геть не завжди.


1. Лавки готують - для вес╕льноï гулянки.


2. ...бл╕дий, наче труп, - дверги бл╕д╕, бо мешкають п╕д землею.


3. В╕зник (vagna vers) - еп╕тет Тора, приблизно те саме, що Еку-Тор, Æku-Þórr, натяк на його кол╕сницю, запряжену цапами.


5. ...хто п╕дкупив тя (hverr hefr þik baugum borit) - досл. "хто дав тоб╕ персня", де baugum borit, зг╕дно ╕сландсько-англ╕йського словника Кл╕сб╕-В╕гфуссона (оцього: http://norse.ulver.com/dct/cleasby/inde x.html) , означа╓ "п╕дкупити" (у негативному сенс╕). Смисл рядку не дуже прозорий. Можливо, Альв╕с п╕дозрю╓, що Тор отримав в╕д когось платню, щоб з╕рвати вес╕лля.


6. С╕дгран╕ - Од╕н (досл. "Довга борода").


10. Йорд у людей, // у ас╕в же - Фольд - обидва слова, Jörð ╕ fold, досл╕вно перекладаються однаково: "Земля".

...альви - Весною (alfar gróandi) - це слово часто використову╓ться на позначення весни, походить в╕д gróa - "зростати, дозр╕вати"; вар╕анти перекладу - Рослинна, Проросла тощо.


16. Соль у людей, // а Сонце в бог╕в - словами Sól ╕ sunna р╕вно позначають сонце.

Двал╕на Другом сонце названо жартома: Двал╕н - ╕м'я дверга, яких, як уже сказано, сонце перетворю╓ на кам╕нь.


28. Полонина (hlíðþang) - досл. "рослинн╕сть на схил╕ гори".


29. Ньор - див. строфу 25 "Бес╕ди з Вафтрудн╕ром".


30. Н╕ч у людей, // Ньоль у бог╕в - обидва слова, Nótt ╕ njól, перекладаються як "н╕ч".

Ньорун - про цю ╕стоту, кр╕м ╕мен╕, достеменно н╕ц не в╕домо.


34. ...сини Суттунга - велети. Суттунг - знаменитий йотун (див. коментар до "Повчань Високого).